Tallinna Haridusamet

Uuring

Tugiteenuste võimalused ja spetsialistide töörollid  Tallinna üldhariduskoolides

Uuring on korraldatud projekti “Põhikoolist väljalangemise ja probleemkäitumise efektiivsem ennetamine läbi tugisüsteemi arendamise Tallinna üldhariduskoolides - KOOLITUGI” raames

Uuringu läbiviimisel osalesid:
Urve Raudsepp-Alt, Tallinna Haridusamet, peaspetsialist
Ülle Übius, Tallinna Haridusamet, vanemspetsialist
Marietta Meer,  Tallinna Ülikool, üliõpilane
Tiina Taim, Tartu Ülikool, üliõpilane

Kokkuvõtte koostasid:
Martin Klaar, MTÜ Noorte AMG, juhataja
Ülle Übius, Tallinna Haridusamet, vanemspetsialist
Urve Raudsepp-Alt, Tallinna Haridusamet, peaspetsialist

Tallinn 2007
Sisukord

Sisukord ...............................................................................................................................................2
Sissejuhatus ..........................................................................................................................................3
1. Uurimuse teoreetiline alus
1.1. Uuringus kasutatud põhimõisted ………………. ……………………….…………..............4
1.2. Õigusaktidest tulenevad kohustused ja võimalused tugisüsteemide rakendamiseks koolis…4
2. Uurimustulemuste analüüs ……………………………………………………………...…………9
2.1. Uuringus osalejatest ………… ………………………… …………………………..............9
2.2. Spetsialistide roll tugisüsteemis ……………………………………………………………12
2.2.1.  Õpetajate arvamus spetsialistide rollist tugisüsteemis ………………………………12
2.2.2.  Kooli juhtkonna arvamus spetsialistide rollist tugisüsteemis ……………………….15
2.2.3. Kooli spetsialistide arvamused  spetsialistide rollist tugisüsteemis ………………….19
2.3. Koostöö koolis ……………………………………………………………………………..24
2.3.1. Spetsialistide, juhtkonna ja õpetajate vaheline koostöö koolis ………………………24
2.3.2. Õpetajate hinnang koostööle spetsialistidega ja töö tulemuslikkusele ………………25 
2.4. Meetmed, mida rakendatakse koolis koolikohustuse täitmise tagamiseks ………………...29
2.5. Tallinna koolides rakendatavate tugiteenuste statistilised näitajad ………………………..30
2.5.1. Puudulikud hinded, põhjuseta puudumised ja täiendav õppetöö …………………….30
2.5.2. Tugiteenuste töötajad Tallinna munitsipaalkoolides 2006/2007 õppeaastal ………...34
2.5.3. Tugiteenuste saajad Tallinna munitsipaalkoolides 2006/2007 õppeaastal …………..35
Kokkuvõte .........................................................................................................................................41
Lisa 1 ………………………………………………………………………………………………44
Lisa 2 ………………………………………………………………………………………………48
Lisa 3 ………………………………………………………………………………………………50
Sissejuhatus

Eestis kehtib ühtluskooli põhimõte, mille eesmärgiks on saavutada ühtlaselt kõrge õpetuse tase kõigis koolides üle riigi. Sama eesmärki teenib ka idee „kool kõigile”, mis tähendab, et ka hariduslike erivajadustega lastel on võimalik õppida oma elukohajärgses koolis, sest nende heaks on rakendatud vajalikud tugisüsteemid.
Tänapäevane koolikorraldus põhineb meeskonnatööl, kuid Eesti kontekstis vajab õpikeskkond nii senisest täpsemat määratlemist õppekavas kui ka sobivaid koostööformaate ja tugistruktuure koolipraktikas. Kooli põhiülesandeks peaks kujunema õppimist soodustava keskkonna kujundamine. Arvestada tuleb seda, et õpikeskkond tuleb kujundada võimalikult terviklikult nii, et õppimist märgatavalt mõjutavad tegurid tähelepanu alt välja ei jääks. 
Tallinna Haridusameti ja Euroopa Sotsiaalfondi/Riikliku arengukava meetme 1.1 projekti nr 1.0101.06-0434 „Põhikoolist väljalangemise ja probleemkäitumise efektiivsem ennetamine läbi tugisüsteemi arendamise Tallinna üldhariduskoolides – KOOLITUGI” raames töötati välja ja viidi läbi küsitlused, töödeldi ja analüüsiti saadud tulemusi. Küsitlus viidi läbi märts – juuli 2007 Tallinna koolide juhtkonna, õpetajate ja spetsialistide seas. 
Teostatud uuringu eesmärgiks on kaardistada Tallinna üldhariduslikes koolides rakendatud tugisüsteeme ning uurida, kuidas mõistavad juhid, õpetajad ja spetsialistid tugisüsteemi spetsialistide rolle. 
Haridussüsteemis on hõivatud 13 – 15-aastastest õpilastest 99 %. Samas jättis põhikooli 2006-2007. õppeaastal pooleli 205 (0,61 %) õpilast. Igal aastal jääb klassikursust kordama ~1700 õpilast. 83 % klassikursust kordama jäänud õpilastest on järgmisel aastal raskustes samade ainetega, millega eelmisel aastal.  Klassikursuse kordamine on üks probleemidest, mis  võib viia koolist väljalangemiseni. Paljud põhikoolist väljalangenud tunnetavad põhihariduse omandamise vajalikkust ning  soovivad oma haridusteed jätkata, kuid selleks ei ole piisavalt võimalusi.
Põhikoolist väljalangevus ning süvenenud sotsiaalne ja majanduslik kihistumine sunnivad senisest enam kavandama ja rakendama õppe individualiseerimist võimaldavaid meetmeid ning tugistruktuure. Selleks, et iga laps võiks saada võimetekohase hariduse, on oluline, et tema erivajadusi varakult märgatakse. Vajalik on mõista, millest erivajadused on tingitud, siis on võimalik ka sobivaid tugiteenuseid, mis lapse õppimist ja arengut toetavad, süsteemselt rakendada. 

1. Uurimuse teoreetiline alus
1.1. Uuringus kasutatud põhimõisted

Erivajadused – arengulised ja hariduslikud erivajadused. Hariduslikud erivajadused (HEV)  avalduvad õppijatel, kes erinevad oma võimetelt, taustalt ja isiksuseomadustelt sedavõrd, et nende õppimisvajadusi on raske rahuldada harjumuspärasel ja kergesti kättesaadaval viisil (J. Kõrgesaar 2002).
Üldklass/kool – põhi- ja üldkeskharidust andev klass/kool. Eriklass/erikool – tasandus-, abi- jm klass; vaimu- või kehapuudega või käitumishälvetega laste üldhariduskool. 
Tugiteenused – õpilase õppimist toetavad teenused. 
Tugisüsteem – omavahel seotud tugiteenuste kogum.
Tugiõpe - toetatud õpe, järeleaitamine. Õpilase esmane toetamine klassi ja/või aineõpetaja poolt.
Õpiabi/eriõpe – õppekava täitmist võimaldav tavapärasest erinev õppekorraldus (nt individuaalne õppekava) või õppevorm (nt koduõpe), lisaõppe võimalus üldklassis/koolis (nt kõneravi, parandusõpe), õppe korraldamine eriklassis (nt tasandusklassis või kasvatusraskustega laste klassis) ja/või tavapärasest erineva õppekava alusel (nt põhikooli lihtsustatud õppekava, toimetuleku õppekava). Õpiabi korraldab selleks määratud pedagoog, eriõpet teostab vastava ettevalmistuse saanud erispetsialist (nt logopeed, eripedagoog, eripedagoogika kursused läbinud õpetaja).
Teised toetavad teenused – kõik võimalused, mis ei ole suunatud otseselt õppetööle, kuid mõjutavad seda kaudselt (nt psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi teenus, huvitegevus jms) 

1. 2. Õigusaktidest tulenevad kohustused ja võimalused tugisüsteemide rakendamiseks koolis

Olulised seadused õpilastega töötamisel 
•	Eesti Vabariigi põhiseadus
•	Eesti Vabariigi haridusseadus
•	Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus
•	Lastekaitseseadus 
•	Alaealiste mõjutusvahendite seadus

Olulised määrused õpilastega töötamisel 
•	Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise, ühest koolist teise ülemineku, koolist lahkumise ja väljaheitmise kord – Haridus- ja teadusministri 6. detsembri 2005 määrus nr 52
•	Õpilase hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord - Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2006 määrus nr 41
•	Pikapäevarühma töökorralduse alused – Haridusministri 2. juuni 2000 määrus nr 15
•	Koduõppe kord – Haridusministri 18. juuli 200 määrus nr 24
•	Parandusõpperühma töökorralduse alused – Haridusministri 2. juuni 1999 määrus nr 34
•	Individuaalse õppekava järgi õppimise kord – Haridus- ja teadusministri 8. detsembri 2004 määrus nr 61
•	Põhiharidust omandavate kasvatusraskustega õpilaste klassi moodustamise tingimused ja kord – Haridus- ja teadusministri 30. juuni 2004 määrus nr 38
•	Erivajadustega õpilaste nõustamiskomisjoni suunamise tingimused ja kord – Haridusministri 2. juuli 1999 määrus nr 43
•	Alaealiste mõjutusvahendite seadusest tulenevate õigusaktide kehtestamine – Haridusministri 28. august I 1998 määrus nr 14
•	Lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli ja gümnaasiumi personali miinimumkoosseis – Haridusministri 15. septembri 1999 määrus nr 48

Laps ja haridus 
Igaühel on õigus haridusele. 	Õppimine on kooliealistel lastel seadusega määratud ulatuses kohustuslik ning riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides  õppemaksuta. … Laste hariduse valikul on otsustav sõna vanematel. … Hariduse andmine on riigi järelevalve all (EV põhiseadus § 37).  Igal lapsel on õigus haridusele, mis arendab välja lapse vaimsed ja kehalised eeldused ning kujundab tervikliku isiksuse … Õpetamine ei või olla seotud kehalise või vaimse vägivallaga. Õpetamine peab olema isiksusekeskne, lähtuma sugupoolte erinevusest ning rajanema õpilaste edusammude tunnustamisel (EV lastekaitse seadus § 39, § 40, § 41). 

Koolikohustus 
Lapsel on koolikohustus vastavalt EV haridusseadusele (EV lastekaitseseadus § 22)   .  Koolikohustuslik on laps, kes jooksva aasta 1. oktoobriks saab seitsmeaastaseks. Õpilane on koolikohustuslik põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni (EV haridusseadus § 8 lg 2  ja PGS § 17 lg 1). vanematele on koolikohustusliku lapse jaoks kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu kohti (PGS § 18).

Riigi ja kohaliku omavalitsuse kohustused
•	Keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning eriabi vajavatele inimestele tagab kohalik omavalitsus võimaluse õppida elukohajärgses koolis. Vastavate tingimuste puudumisel tagavad riik ja kohalik omavalitsus õigusaktides ettenähtud korras ja tingimustel neile õppimisvõimalused selleks loodud õppeasutustes (EV haridusseadus § 10 lg1). Valla- või linnavalitsus võimaldab erivajadustega õpilastel õppida elukohajärgses koolis haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel. Vastavate tingimuste puudumisel on puuetega või eriabi vajaval lapsel õigus õppida lähimas tingimustele vastavas koolis (PGS § 21 lg1). 
•	Õppe- ja kasvatusasutuse tüüp või õppevorm määratakse või soovitatakse erivajadustega inimestele meditsiiniliste, psühholoogiliste ja pedagoogiliste uuringute põhjal (EV haridusseadus § 10 lg 3). Vastavate otsuste tegemine on nõustamiskomisjoni pädevuses
•	Alaealiste komisjon koordineerib oma haldusterritooriumil alaealistega tehtavat kriminaalpreventiivset tööd, määrab peale alaealise õiguserikkumise asja arutelu alaealisele seaduses ettenähtud mõjutusvahendeid või taotleb maa- või linnakohtult luba seaduse paragrahv 3 lõike 1 punktis 9 ettenähtud mõjutusvahendi kohaldamiseks (Alaealise mõjutusvahendite seadus § 13). Vastavalt alaealise mõjutusvahendite seaduse § 3 lõike 1 punktile 3 võib alaealiste komisjon suunata alaealise vestlusele narkoloogi, psühholoogi, sotsiaaltöötaja või muu spetsialisti juurde, kui alaealine on toime pannud alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud teo. (HM määrus nr 14). Alaealiste komisjon võib kooskõlas põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega kohaldada koolikorralduslikke mõjutusvahendeid: 1) põhiharidust omandavate kasvatusraskustega õpilaste eraldi klassi suunamine; 2) pikapäevarühma suunamine (Alaealise mõjutusvahendite seadus § 4 lg 1).

Kooli kohustused ja võimalused tugiteenuste rakendamiseks koolis 
•	Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale kooli teeninduspiirkonnas elavale koolikohustuslikule lapsele (PGS § 19 lg 1). Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub kooli teeninduspiirkonnas (HTM määrus nr 52 § 2 lg 4). Koolid on kohustatud informeerima sotsiaaltalitust kõigist lastest, kellel katkeb põhihariduse omandamine (EV haridusseadus § 8 (4) § 44). 
•	Õpilasele, kelle veerandihinne on „puudulik” või „nõrk”, kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne õppekava või määratakse mõni muu tugisüsteem (nt logopeediline abi, parandusõpe jm) vastavalt kooli õppekavas sätestatule, et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused (HTM määrus nr 41 §8 lg 5). 
•	Koolikohustust võib Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt ettenähtud korras täita ka koduõppe vormis (EV haridusseadus § 8 lg 4). Koolikohustust võib täita ka kodus õppides Koduõppe korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega. (PGS § 20). Tervislikel põhjustel elukohas toimuvat õpet korraldab kool. Lapsevanema soovil elukohas toimuvat õpet korraldab lapsevanem (eestkostja), kooli ülesanne on õpitulemuste kontrollimine ja hindamine. (HM määrus nr 24 lg 3). Põhi ja üldkeskhariduse riikliku õppekava järgi õpilase elukohas toimuvat õpet korraldab kool, mille teeninduspiirkonnas õpilane elab (HM määrus nr 24 lg 5). 
•	Õpilase esmane abistamine ja nõustamine on õpetaja ülesanne. Õpilasele, kes nõustamisele ja tunnivälisele abile vaatamata ei suuda õppekava nõudeid täita, seatakse sisse „Õpilase vaatluse kaart” … Kaardi põhjal kogutud andmestikku analüüsivad koos logopeed, parandusõppe õpetaja, teised õpilast õpetavad õpetajad ja kooli juhtkonna esindaja. Analüüsi põhjal tehakse õppetöö tõhustamise või individuaalse õppekava koostamise või parandusõppe rakendamise või õpilase nõustamiskomisjoni suunamise otsus (HM määrus nr 34 p 5 ja 6).
•	Parandusõppe eesmärk on toetada 1.-9. klassi õpilase arengut tulenevalt tema hariduslikest erivajadustest ja võimaldada tal saavutada põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava nõuetele vastavaid õpitulemusi (HM määrus nr 34 p 1)
•	Individuaalne õppekava on hariduslike erivajadustega õpilase jaoks koostatud õppekava, mis loob õpilasele tingimused võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks. Individuaalne õppekava koostatakse õpilastele, kelle eriline andekus, õpi- ja käitumisraskused, terviserikked, puuded või pikema-aegne õpikeskkonnast eemal viibimine põhjustab olulisi raskusi töötada oma klassikaaslastega samal ajal samas ruumis või vastavale klassile koostatud töökava alusel. (HTM määrus nr 61 lg 1 ja 2). 
•	Kui õpilasel on õpiraskused, on kool enne nõustamiskomisjoni suunamist kohustatud 1) rakendama õpilasele järeleaitamist ja õpiabi (juhendid individuaalseks tööks, konsultatsioonid, individuaalne õppekava, kõneravi, parandusõpe) (HM määrus nr 43 p 6). 
•	Pikapäevarühm võimaldab õpilasele tuge ja järelevalvet õppetööst vaba aja sisustamisel ning koduste õpiülesannete täitmisel, pedagoogilist juhendamist ja suunamist huvialategevuses ning huvide arendamisel. Lapsevanemate soovil ja valla- või linnavalitsuse nõusolekul moodustab alg- ja põhikooli ning põhikooliklasse omava gümnaasiumi direktor (juhataja) pikapäevarühmi 1. -9. klassi õpilastele (HM määrus nr 15 § 1). 
•	Põhiharidust omandavate kasvatusraskustega õpilaste klassi moodustamise eesmärk on õpilaste käitumisharjumuste korrigeerimine, koolieiramise vähendamine, üldise sotsiaalse pädevuse tõstmine ning õpiharjumuse ja väärtushoiakute kujundamine, tagamaks võimetekohane edasijõudmine õppetöös (HTM määrus nr 38 § 1)
•	Vastavalt haridusministri määrusele nr 48 peavad koolis olema täidetud järgmised ametikohad tugiteenuste pakkumiseks: huvijuht, ringijuht, pikapäevarühma kasvataja, logopeed, koolipsühholoog. Ametikohtade arv sõltub kooli õpilaste arvust või teenust vajavate õpilaste arvust.

2. Uurimustulemuste analüüs
Järgnevalt on välja toodud üldhariduskoolides töötavate juhtide, õpetajate ja spetsialistid kirjeldused koolides töötavate spetsialistide tööülesannetest ning ülevaade 2006/2007 õppeaastal rakendatud tugiteenustest.
2.1. Uuringus osalejatest
Kokku osales küsitluses 57 Tallinna üldhariduskooli, mis on 83% Tallinna 69-st munitsipaalkoolist (54 gümnaasiumi, 11 põhikooli, 1 lasteaed-põhikool ja 3 täiskasvanute gümnaasiumi) (joonis 1). 

Joonis 1: Küsitluses osalenud koolide arv Tallinna koolide üldarvust.

Uuringus osalesid 57 Tallinna munitsipaalkooli õpetajad, kokku 170 õpetajat kolmest kooliastmest (joonis 2).

Joonis 2: Küsitluses osalenud õpetajate arv kooliastmete kaupa.
Uuringus osales kokku 33 logopeedi, 31 psühholoogi, 11 eripedagoogi/parandusõppe õpetajat ning 16 sotsiaalpedagoogi/sotsiaaltöötajat (joonis 3).

Joonis 3: Uuringus osalenud  spetsialistide arv.

Uuringus osalenud logopeedide arv (33) moodustab 70 % logopeedide üldarvust (47) Tallinna munitsipaalkoolides (joonis 4).

Joonis 4: Vastanud logopeedide osakaal Tallinna  munitsipaalkoolides töötavate logopeedide üldarvust

Uuringus osalenud eripedagoogide ja parandusõppe õpetajate arv (11) moodustab 38 % eripedagoogide ja parandusõppe õpetajate üldarvust (29) Tallinna munitsipaalkoolides (joonis 5). 

Joonis 5: Vastanud eripedagoogide/parandusõppe õpetajate osakaal Tallinna  munitsipaalkoolides töötavate eripedagoogide/parandusõppe õpetajate  üldarvust.

Uuringus osalenud psühholoogide arv (31) moodustab 66 % psühholoogide üldarvust (47) Tallinna munitsipaalkoolides (joonis 6).

Joonis 6: Vastanud psühholoogide osakaal Tallinna  munitsipaalkoolides töötavate psühholoogide üldarvust

Uuringus osalenud sotsiaalpedagoogide/sotsiaaltöötajate arv (16) moodustab 52 % sotsiaalpeadgoogide/sotsiaaltöötajate üldarvust (31) Tallinna munitsipaalkoolides (joonis 7).

Joonis 7: Vastanud sotsiaalpedagoogide/sotsiaaltöötajate osakaal Tallinna  munitsipaalkoolides töötavate sotsiaalpedagoogide/ sotsiaaltöötajate üldarvust

Juhtkonna liikmetest vastasid küsimustikule 25 (35%) kooli direktorit ning 32 (45%) õppealajuhatajat õppe- ja kasvatustöö alal (joonis 8).

Joonis 8:  Küsimustikule vastanud direktorite ja õppealajuhatajate arv.

2.2. Erispetsialistide roll tugisüsteemis

2.2.1 Õpetajate arvamused spetsialistide rollist tugisüsteemis

Õpetajate arvamused logopeedi rollist tugisüsteemis
Vastavalt kvalitatiivse uurimuse meetodile liigitati respondentide vastused suurematesse gruppidesse ning selle tulemusena selgus, et õpetajad on logopeedide tööülesandeid kirjeldades suhteliselt üksmeelsed. Valdavalt vastati, et logopeedi ülesanded on:
•	Logopeediline diagnostika 
•	Esimesse klassi astujate keelelise arengu hindamine
•	Tegelemine düsgraafikute ja düsleksikutega
•	Suulise kõne korrigeerimine
•	Tegeleb individuaalselt õpilaste keeleliste raskustega
•	Logopeediliste probleemidega laste järeleaitamine õppetöös
•	Viib läbi kõneravi tunde
•	Korrigeerib kõnedefekte
•	Aitab õpilasi, kellel on raskusi emakeeles
Pooled vastajad märkisid, et logopeedid teevad koostööd õpetajatega, et aidata neil toime tulla keeleliste raskustega lastega ning nõustavad suulise ja kirjaliku kõnehäiretega laste vanemaid. Täpsustatud ei olnud, milles nõustamine seisneb. 18 vastajat märkisid, et logopeedi ülesandeks on märgata ja aidata erivajadusega lapsi. Vaid kahe kooli õpetajad leidsid, et logopeed tegeleb lapse kuulmise, taju ja tähelepanu arendamisega. Seega keskendub logopeed oma töös eelkõige suulise ja kirjaliku kõne arendamisele. Õpetajate hinnangul tegelevad logopeedid üldjuhul I kooliastme, harvem II kooliastme õpilastega. 
Kolme kooli puhul vastasid õpetajad erinevalt küsimusele „Kas Teie koolis töötab logopeed“. Ühes koolis ei vastanud jaatavalt I kooliastme õpetaja, kahes koolis ei vastanud jaatavalt III kooliastme õpetajad.

Õpetajate arvamused sotsiaaltöötaja/sotsiaalpedagoogi rollist tugisüsteemis.
Sotsiaalpedagoogi olemasolu koolis mainisid 20 kooli õpetajad. Sotsiaalpedagoogi töötamise osas koolis ei olnud 12 kooli õpetajad 20-st üksmeelsed, seejuures ei olnud määravaks, millise kooliastme õpetaja vastas. Ülesannete kirjeldamisel jagunesid vastused kahte suuremasse gruppi. Esimese grupi moodustasid vastused, mis kirjeldasid sotsiaalpedagoogi ülesandeid sotsiaalsete suhtlemisoskustega seotud olevat:
•	Õpilaste sotsiaalsete oskuste arendamine
•	Olla toeks õpilastele, kellel on probleeme teistega suhtlemisel
•	Aidata õpilasel paremini sotsialiseeruda
•	Tegeleb õpilaste kohanemisprobleemidega
•	Teiste poolt tõrjutud lastega tegelemine
Teise grupi moodustasid vastused, et sotsiaalpedagoogi ülesanneteks on õpilaste sotsiaalsete probleemide lahendamine:
•	Sotsiaalpedagoog tegeleb asotsiaalsete peredega;
•	Tegeleb käitumisraskustega õpilastega;
•	Tegeleb õpilastega, kelle puhul on ilmnenud rasked kodused olud;
•	Sotsiaalsete probleemide ennetamine ja lahendamine;
•	Informeerib asjaosalisi abi saamise võimalustest.
90% õpetajatest vastas, et sotsiaalpedagoog tegeleb probleemsete õpilastega ja nende kodudega. Mõiste „probleemne õpilane“ avati lähtuvalt eelpool kirjeldatud vastuste gruppidest. Lisaks olid õpetajad üksmeelsed, et sotsiaalpedagoog tegeleb koolikohustuse eirajatega, esindab kooli alaealiste komisjonis ning koordineerib kooli, kodu ja KOV ametnike koostööd. Kõige rohkem mainiti koostööd väljaspool kooli lastekaitsetöötajatega ning politseiga.
Sotsiaaltöötajat mainisid 27 kooli õpetajad. Vastused sotsiaaltöötaja ülesannete kohta jagunesid samadel alustel kui eespool kirjeldatud sotsiaalpedagoogi ülesanded. Nelja Tallina kooli õpetajad mainisid, et nende koolis töötavad nii sotsiaalpedagoog kui ka sotsiaaltöötaja.

Seega, ilmnes uuringust, et kuigi õpetajad ei teinud alati vahet spetsialisti ametinimetusel, siis märkisid nad nii sotsiaalpedagoogi kui ka sotsiaaltöötaja kohta samu tööülesandeid. 

Õpetajate arvamused parandusõppe õpetaja ja eripedagoogi rollist tugisüsteemis
Uurimus näitas, et parandusõppe õpetaja töötas 28 Tallinna üldhariduskoolis, mis moodustas 39% kõikidest Tallinna koolidest.
Peamiste parandusõppe õpetaja ülesannetena nimetati:
•	Teeb lisatööd õpiraskustega õpilastega
•	Aitab õpilastel korrigeerida mõtlemist, taju, mälu, tähelepanu ja motoorikat
•	Aitab keskendumisraskustega õpilasi
•	Tegeleb hüperaktiivste õpilastega
•	Põhiainetes edasijõudmise tagamine
•	Viib läbi parandusõppe tunde
•	Aidata lapsi, kes klassiga koos töötada ei suuda
•	Nõustab ja abistab õpetajaid
•	Nõustab lapsevanemaid
Neljas koolis tegeleb parandusõppe õpetaja ka laste keelelise arendamisega. Eesti koolide õpetajad vastasid ka, et parandusõppe õpetaja tegeleb muukeelsete laste õpetamisega. Üldiselt olid kõikide õpetajate vastused sisult sarnased. Küsimustele oli vastatud kõikide kooliastmete osas väga põhjalikult, mis tähendab, et parandusõppe õpetaja ülesannetega on õpetajad üldjuhul väga hästi kursis. Vastustest ilmnes ka, et parandusõppe õpetaja töötab peamiselt I ja II kooliastmes. 
Eripedagoogi töötamist koolis kinnitas vaid üks õpetaja. Sama kooli teised õpetajad märkisid, et nende koolis töötab parandusõppe õpetaja. Lisaks selgus ühe kooli õpetaja vastusest, et nende koolis on eripedagoog ja parandusõppe õpetaja üks ja sama inimene.  Seega, võib arvata, ka mõnes teises koolis on eripedagoog parandusõppe õpetaja ametinimetuse all. See fakt ei leidnud uurimuses siiski kinnitust. Õpetaja arvates, kes vastas, et nende koolis töötab eripedagoog, on eripedagoogi ülesandeks teha lisatööd õpiraskustega õpilasetega, et arendada õpilaste tähelepanu ja keskendumisoskust. Meie koolis on tunnid I ja II klassi lastele.

Õpetajate arvamused koolipsühholoogi rollist tugisüsteemis
Koolipsühholoog töötas 44 Tallinna koolis. Peamiste koolipsühholoogi ülesannetena nimetati:
•	Tegelemine käitumisraskustega õpilastega
•	Õpilaste, õpetajate, lapsevanemate abistamine psühholoogiliste probleemide lahendamisel
•	Konfliktsituatsioonide ennetamine ja lahendamine
•	Testide ja küsitluste läbiviimine
•	Aitab kutsevalikul
•	Aitab suhtelmisraskustega õpilasi

Kui teiste spetsialistide ülesandeid kirjeldati võrdlemisi detailselt, siis koolipsühholoogi ülesandeid mainiti küllaltki üldsõnaliselt. Peamiselt mainiti mõisteid „nõustamine“ ja „psühholoogilised probleemid“. See annab aluse arvata, et õpetajad ei ole koolipsühholoogi tööülesannetega väga kursis ja seepärast väljenduvad väga üldsõnaliselt. 
Ühel juhul mainiti, et koolipsühholoogi ülesanne on korraldada vanematele rahulolu uuringuid.

2.2.2  Kooli juhtkonna arvamused spetsialistide rollist tugisüsteemis

Kooli juhtkonna arvamused logopeedi rollist tugisüsteemis
Kooli juhtkonna teadmised logopeedide tööülesannetest on  suhteliselt sarnased. Valdavalt vastati, et logopeedi ülesanded on:
•	Logopeed on asjakohase ettevalmistuse saanud spetsialist kõnehälvete ja -puuete diagnoosimiseks ja kõneravitööks
•	Logopeedi töövaldkonnad on : düsgraafia ja düsleksia
•	Logopeed korrigeerib õpilase suulist ja kirjalikku kõnet ning nõustab õpilasi funktsionaalsete lugemis- ja kirjutamisoskuste arendamise toetamiseks 
•	Logopeed selgitab välja lapsed, kellel on kõnehäired. 
26 vastajat märkisid, et logopeedid teevad koostööd õpetajatega ning et logopeed korrigeerib õpilase suulist ja kirjalikku kõnet ning nõustab õpilasi funktsionaalsete lugemis- ja kirjutamisoskuste arendamise toetamiseks. 
Koolijuhtide hinnangul tegelevad logopeedid kõige enam III kooliastme õpilastega, kuid samuti tegelevad I ja II kooliastme õpilastega. 

Kooli juhtkonna arvamused sotsiaaltöötaja/sotsiaalpedagoogi rollist tugisüsteemis
Sotsiaalpedagoogi/sotsiaaltöötaja olemasolu koolis mainisid 31 koolijuhti. Sotsiaalpedagoogi/sotsiaaltöötaja tööülesannete osas ei olnud kooli juhtkond ühel meelel. Koolijuhtide poolt sotsiaalpedagoogi/sotsiaaltöötaja ülesannete kirjeldamisel vastati peamiselt, et see on õpilaste sotsiaalsete probleemide lahendamine:
•	Sotsiaalpedagoog on vahendaja kooli ja erinevate sotsiaalsete struktuuride, samuti kooli ja õpilase pere vahel. 
•	Tema ülesandeks on õpilastega seotud sotsiaalsete probleemide lahendamine. Sotsiaalpedagoog tegeleb koolikohustust mitte täitvate ning õpi-, käitumis-, kohanemis- ja kasvatusraskustega õpilastega 
•	Ta tegeleb koolivägivalla ja sotsiaalse tõrjutuse probleemidega 
•	Sotsiaalpedagoog osaleb õpilaste tugikomisjoni töös. Ta nõustab õpilasi, õpetajaid ja lapsevanemaid. Vajadusel külastab (vanemate nõusolekul) probleemse õpilase elukohta ning selgitab välja ressursid ja riskid eesmärgiga leida optimaalne lahendus.
95% koolijuhtidest vastas, et sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja tegeleb probleemsete õpilastega. 

Kooli juhtkonna arvamused parandusõppe õpetaja rollist tugisüsteemis
Uurimus näitas, et parandusõppe õpetaja töötas 21 Tallinna üldhariduskoolis. Peamiste parandusõppe õpetaja ülesannetena nimetati:
•	Parandusõppe õpetaja aitab lapsel täita õppekava nõudeid ning aitab tal kujundada õpioskusi ja -harjumusi. 
•	Parandusõppe õpetaja selgitab välja õpiraskustega õpilased, nõustab aineõpetajaid, lapsevanemaid ja õpilasi. 
•	Parandusõppe õpetaja ülesandeks on arendada laste keskendumisoskust, mõtlemisoskust, tähelepanu, taju,  kuulamis- ja väljendusoskust. 
•	Põhikooli ulatuses tegeleb parandusõppe õpetaja düsmatemaatikutega.
Parandusõppe õpetaja tegeleb III kooliastme õpilastega mõnevõrra enam kui I ja II kooliastme õpilastega. 

Kooli juhtkonna arvamused koolipsühholoogi rollist tugisüsteemis
Koolipsühholoog töötas 55 Tallinna üldhariduskoolis. Peamiste koolipsühholoogi ülesannetena nimetati:
•	Psühholoogi üheks peamiseks ülesandeks on abi andmine erivajadustega ja probleemsetele õpilastele. 
•	Psühholoog nõustab õpilasi nende valikute (sh. elukutsevalikute) ja otsuste tegemisel, isikliku elu ja õppetööga seotud probleemide lahendamisel, suhtlemisoskuste omandamisel. 
•	Psühholoog nõustab õpetajaid ja lapsevanemaid. 
•	Psühholoog viib läbi individuaalset, grupi- ja klassi-kollektiivi nõustamist  vastavalt vajadusele. Aitab lahendada kooli ja kodu vahelisi konflikte.
•	Psühholoog korraldab õpilaste diagnostikat ja testimist.
•	Psühholoog lahendab koolis tekkinud konflikte.
•	Psühholoog osaleb individuaalsete õppekavade koostamises ja pedagoogilis-meditsiinilises töös.
Kooli juhtkonna poolt märgiti koolipsühholoogi ühe peamise tööülesandena abi andmist erivajadustega ja probleemsetele õpilastele. 

Kooli juhtkonna arvamused klassijuhataja rollist tugisüsteemis
Peamiste klassijuhataja ülesannetena nimetati:
•	Klassijuhtaja juhib klassi igapäevast õppe- ja kasvatustööd. 
•	Klassijuhataja on oma klassi juhendaja, abistaja, järelevaataja, usaldusisik ja kontrollija. 
•	Klassijuhataja  on kursis õpilaste õppeedukusega, koolikohustuse täitmisega ning selgitab välja õpilaste koolist puudumise põhjused. 
•	Lahendab klassis õpilastega tekkinud probleeme.
•	Klassijuhataja jälgib õpilaste arengut ja vajadusel juhib spetsialistide tähelepanu probleemidele. 
•	Klassijuhataja selgitab välja õpilaste huvid ja oskused ning annab nõu nende edasiseks arenguks. 
•	Klassijuhataja korraldab lapsevanemate koosolekuid ja edastab vanematele informatsiooni lapse õppeedukuse ja koolikohustuse täitmise kohta.
•	Klassijuhataja täidab e-kooli ja organiseerib klassi üritusi. 
•	Klassijuhataja töö eesmärgiks on sotsiaalselt aktiivsete ja seadusekuulekate inimeste kasvatamine.
Klassijuhataja ühe peamise tööülesandena kooli juhtkonna poolt  nimetati  klassis õpilastega tekkinud probleemide lahendamist, õpilaste arengu jälgimist ja vajadusel spetsialistide tähelepanu juhtimist probleemidele. 

Kooli juhtkonna arvamused huvijuhi rollist tugisüsteemis
Peamiste huvijuhi tööülesannetena nimetati:
•	Huvijuht koordineerib huvitegevust koolis - korraldab üritusi, koordineerib ringitööd, viib läbi huvitegevusprojekte, koordineerib Õpilasomavalitsuse tööd. 
•	Huvijuht vahendab õpilastele informatsiooni vaba aja tegevuste võimaluste kohta.  Huvijuht kujundab ja säilitab kooli traditsioone. 
•	Huvijuht toetab õpilasi sobiva huviala leidmisel.
Huvijuhi ühe peamise tööülesandena kooli juhtkonna poolt  nimetati õpilaste toetamist sobiva huviala leidmisel.

Kooli juhtkonna arvamused abiõpetaja rollist tugisüsteemis
Peamiste abiõpetaja tööülesannetena nimetati:
•	Abiõpetaja ülesandeks on pakkuda tuge õpilastele tavatunnis ning ta tegeleb nende õpilastega, kes omandavad materjali kiiremini kui keskmine õpilane. 
•	Abiõpetaja on pedagoogilise haridusega, tegeleb tunnis individuaalset tuge vajavate õpilastega, organiseerib ja viib läbi õpiabi tunnivälisel ajal, võib töötada pikapäevarühmas kasvatajana. 
•	Abiõpetaja juhendab individuaalset lähenemist vajavaid õpilasi õppekava täitmisel ja aitab koostada individuaalset õppekava lähtuvalt lapse erivajadustest. 
•	Abiõpetaja tööülesanne on õpetaja abistamine tunnis - töö väikeste rühmadega ja individuaalse abi pakkumine. 
•	Abiõpetaja pakub abi rühmatöö läbi viimisel lähtuvalt liitklassi eripärast.
Abiõpetaja ühe peamise tööülesandena kooli juhtkonna poolt toodi välja toe pakkumine õpilastele tavatunnis ning õpetajate abistamine tunnis.

2.2.3 Kooli spetsialistide arvamused  spetsialistide rollist tugisüsteemis

Spetsialistide arvamused logopeedi rollist tugisüsteemis
Spetsialistide teadmised logopeedide tööülesannetest on alljärgnevad.
Logopeedide arvates:
•	see on töö lugemis- ja kirjutamisraskustega õpilastega
•	suulise kõne arendamine ja häälduspuuete korrigeerimine 
•	laste psüühiliste protsesside ja motoorika  arendamine. 
•	Logopeedide arvates on nende töövaldkonnad järgnevad:
•	kõneravi vajavate õpilaste väljaselgitamine; kõneravitundide läbiviimine; laste, vanemate, õpetajate nõustamine; töö planeerimine ja analüüsimine; osalemine töörühmades.
Teiste spetsialistide arvates: 
•	töötab logopeed õpilastega, kellel on logopeedilised probleemid juhendades erivajadustega õpilasi individuaalselt või rühmas. 
•	Teiste spetsialistide arvates on logopeedi töövaldkonnad järgnevad:
•	õpilase kõneseisundi ja arengudünaamika jälgimine; 
•	õpilaste foneemianalüüsioskuste väljaselgitamine, lastevanemate ja kolleegide nõustamine; 
•	düsgraafikute ja düslektikute toetamine; 
•	kõneravialase töö koordineerimine klassides; 
•	eripedagoogilise selgitustöö tegemine; 
•	õpilaste kirjaliku ja suulise kõne parandamine;
•	õpioskuste kujundamine; 
•	osalemine kooli nõustamiskomisjoni töös, 
•	lugemis- ja kirjutamisoskuse ning suhtlemisoskuse arendamine, 
•	häälduspuuete ravi; 
•	arendab tekstist arusaamise ja teksti analüüsimise oskust; 
•	kirjutamis- ja lugemispuudega lastega tegelemine.
Logopeedide endi arvates on  nende tegevusvaldkond eelkõige töö lugemis- ja kirjutamisraskustega õpilastega, vähem tähelepanu saab pöörata suulise kõne arendamisele ja häälduspuuete korrigeerimisele. Teiste spetsialistide arvates töötab logopeed õpilastega, kellel on logopeedilised probleemid juhendades erivajadustega õpilasi individuaalselt või rühmas. Põhiliselt saavad logopeedi  teenust põhikooli I ja II astme õpilased, vähem põhikooli III astme õpilased. Töö toimub peamiselt väikestes gruppides, vajadusel tehakse ka individuaalset tööd. 

Spetsialistide arvamused sotsiaaltöötaja/sotsiaalpedagoogi rollist tugisüsteemis
Sotsiaalpedagoogi roll erinevates koolides on väga erinev, kuid välja võib tuua ühe ühise joone – tegelemine koolikohustuse täitmise jälgimise ja analüüsimisega. 
Sotsiaalpedagoogide/sotsiaaltöötajate endi arvates on  sotsiaaltöötaja/sotsiaalpedagoogi peamised tööülesanded: 
•	töö probleemsete õpilastega (korrarikkumised); 
•	koolivägivalla, narkomaania  ennetamine; 
•	sotsiaalsete oskuste õpetamine, kohanemisstrateegiate soovitamine; 
•	käitumishäiretega ja õpiraskustega õpilaste õpetamine ja kasvatamine; 
•	lepitus- ja vahendustegevus konfliktide puhul; 
•	õpilase ja tema pere toimetuleku toetamine; 
•	tervisenõukogu töö koordineerimine. 
Sotsiaaltöötaja/sotsiaalpedagoogi peamised töövaldkonnad teiste spetsialistide arvates on alljärgnevad: 
•	tegelemine käitumis-, õpi- ja kohanemisraskustega õpilastega; 
•	õpilaste erispetsialistide juurde suunamine, alaealiste komisjoni ja nõustamiskomisjoni; koostöö tegemine koolis ja väljaspool kooli; 
•	koolikohustuse mittetäitjatega tegelemine; 
•	koolivägivalla ennetustööga tegelemine; 
•	majanduslikult vähem kindlustatud ja sotsiaalsete probleemidega õpilaste nõustamine ja aitamine; 
•	õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate informeerimine abi saamise võimalustest;
•	perekonna ja kooli vaheliste sotsiaalsete probleemide lahendamine; 
•	tugisüsteemide väljatöötamine koolis;
•	käitumisprobleemidega õpilastega tegelemine; 
•	õppematerjalide hankimine; 
•	õpilase koduse olukorraga kursis olemine; 
•	sotsiaalabi ja teabepäevade korraldamine; 
•	tegelemine õpilaste käitumis-õpi- ja kohanemisprobleemidega; 
•	õigusrikkumisalase ennetustööga tegelemine.

Spetsialistide arvamused parandusõppe õpetaja ja eripedagoogi rollist tugisüsteemis
Parandusõppe õpetaja töö eesmärgiks on saavutada õpilase iseseisev toimetulek klassi tingimustes. 
Parandusõppe õpetaja töövaldkonnad parandusõppe õpetajate arvates on järgnevad:
•	lapse psüühiliste protsesside (taju, mälu, tähelepanu, mõtlemine) arendamine; 
lapse õpioskuste kujundamine; 
lapse individuaalsete vajaduste välja selgitamine;
•	õpi- ja tähelepanuraskustega õpilastega tegelemine;
•	lapsevanemate ja kolleegide nõustamine;
•	kodutööde tundide läbi viimine;
•	õppimisvõimalusi parandavate tundide läbi viimine,
•	matemaatika abiõppega tegelemine;
õpilaste vaatluskaartide täitmise koordineerimine.
Teiste spetsialistide vastusest selgus, et parandusõppe õpetaja roll on erinevates koolides väga erinev. Parandusõppe õpetaja töövaldkonnad teiste spetsialistide arvates on järgnevad:
•	laste psüühiliste protsesside igakülgne arendamine; 
•	õppematerjalide täiendav selgitus nõrgematele õpilastele peale tunde; 
•	õpioskuste kujundamine etapiviisiliselt etteantud tegevusmallidele toetudes; 
•	matemaatika abiõpe, õpiabi korraldamine, IÕK- de ja õppematerjalide koostamine, 
•	pedagoogide ja lapsevanemate abistamine; 
•	õpilastele võimaluse andmine järeltööde tegemiseks nendele sobival ajal; 
•	parandusõpet vajavate laste välja selgitamine koostöös emakeele õpetajaga; 
•	rohkem tähelepanu ja õpetust vajavate lastega tegelemine; 
•	individuaalse õppekava koostamine; 
•	arengupuuetega lastega töötamine; 
•	õpiabi osutamine ja järelaitamine. 
Tallinna üldhariduskoolides on kokku 8 eripedagoogi. Eripedagoogid täidavad  parandusõppe õpetajaga sarnaseid ülesandeid. Eripedagoogi töövaldkonnad teiste spetsialistide arvates on järgnevad:
•	erivajadustega laste väljaselgitamine,
•	vastava eriõpetuse planeerimine ja läbiviimine,
•	koostöö tegemine erinevate huvigruppidega.

Spetsialistide arvamused  koolipsühholoogi rollist tugisüsteemis
Spetsialistide vastustest selgus, et psühholoogi nähakse eelkõige nõustajana ja ”hingetohtrina”, aga ka testijana ja uuringute teostajana. 
Psühholoogi põhilised töövaldkonnad teiste spetsialistide arvates on alljärgnevad: 
•	konsulteerib ja nõustab õpilasi, lapsevanemaid ja õpetajaid;
•	toetab õpilasi, kellel on raskused adaptatsiooni ja suhtlemisega; 
•	õpilaste psüühiliste protsesside arendamine; 
•	erinevate teraapiate kasutamine eesmärgiga soodustada õpilaste edasijõudmist õppetöös ja kooli kui terviku funktsioneerimist; 
•	tegelemine õppetööd segavate ja keskendumisprobleemidega õpilastega; kutsenõustamisega seotud töö koordineerimine; 
•	koolikiusamise ennetamine; 
•	õpilaste vaimsete võimete väljaselgitamine, rahulolu-uuringute läbiviimine; 
•	erinevate häiretega lastega tegelemine, ennetustöö, loengud, vestlused, arutelud; kriisiolukordades psühholoogilise abi pakkumine; 
•	individuaalse töö ja grupinõustamise läbi viimine.

Spetsialistide arvamused abiõpetaja rollist tugisüsteemis
Abiõpetaja tööülesandeid on vastajad kirjeldanud kahest vaatenurgast lähtuvalt: abiõpetaja, kui õpetaja abiline ja abiõpetaja, kui õpilase toetaja. Ilmneb, et abiõpetaja võiks tegeleda kõigega, millest teistel jõud üle ei käi või millega ise tegeleda ei taha. Abiõpetaja peamised tööülesanded spetsialistide arvates on alljärgnevad:  
•	individuaalset tuge vajavate õpilastega (sh. andekatega) tegelemine; 
•	õpiabi organiseerimine ja läbi viimine tunnivälisel ajal; 
•	pikapäevarühmas kasvatajana töötamine; 
•	individuaalset lähenemist vajavate õpilaste juhendamine õppekava täitmisel ja individuaalse õppekava koostamise aitamine lähtuvalt lapse erivajadustest; 
•	õpetaja abistamine tunnis - töö väikeste rühmadega ja individuaalse abi pakkumine; 
•	abi pakkumine rühmatöö läbiviimisel lähtuvalt liitklassi eripärast; 
•	tunniandjate abistamine; 
•	konkreetses aines järele aitamine; 
•	konkreetse õpilase erimetoodilise abistamisega tegelemine õppetunnis; 
•	erivajadustega õpilaste välja selgitamine koostöös klassiõpetaja ja logopeediga; 
•	käitumishäiretega laste toetamine, 
•	IÕK-de realiseerimise aitamine õpetajal.

Spetsialistide arvamused  klassijuhataja rollist tugisüsteemis
Vastajate arvates on klassijuhataja oma klassi juhendaja, abistaja, järelevaataja, usaldusisik ja kontrollija. Klassijuhataja töö eesmärgiks on sotsiaalselt aktiivsete ja seadusekuulekate inimeste kasvatamine. Klassijuhataja tööülesanded spetsialistide arvates on järgnevad:
•	klassi igapäevase õppe- ja kasvatustöö juhtimine; 
•	õpilaste õppeedukuse ja koolikohustuse täitmisega kursis olemine,  
•	õpilaste koolist puudumise põhjuste välja selgitamine;  
•	õpilastega klassis tekkinud probleemide lahendamine;
•	õpilaste arengu jälgimine ja vajadusel spetsialistide tähelepanu juhtimine probleemidele; õpilaste huvide ja oskuste välja selgitamine, nõu andmine nende edasiseks arenguks; lapsevanematele koosolekute korraldamine ja vanematele informatsiooni edastamine  lapse õppeedukuse ja koolikohustuse täitmise kohta; 
•	e-kooli täitmine;
•	klassiürituste organiseerimine; 
•	klassi ja muude koolis esinevate süsteemide töö koordineerimine; 
õpilaste toetamine;
•	koostöö edendamine kooli ja kodu vahel.

Spetsialistide arvamused  huvijuhi rollist tugisüsteemis
Huvijuhi tööülesanded spetsialistide arvates on järgnevad:
•	huvitegevuse koordineerimine koolis, 
•	ürituste korraldamine ja ringitöö koordineerimine,
•	huvitegevusprojektide läbi viimine, 
•	Õpilasomavalitsuse töö koordineerimine, 
•	vaba aja veetmise võimaluste kohta õpilastele informatsiooni vahendamine,  
•	kooli traditsioonide kujundamine ja säilitamine, 
•	õpilaste toetamine  sobiva huviala leidmisel.

2.3. Koostöö koolis
Järgnevalt esitatakse ülevaade sellest, kuidas juhtkond, spetsialistid ja õpetajad kirjeldavad erinevate osapoolte koostööd koolis. Lisaks esitatakse ülevaade õpetajate hinnangust toimuvale koostööle. 

2.3.1 Spetsialistide, juhtkonna ja õpetajate vaheline koostöö koolis.

KOOSTÖÖ JUHTKONNAGA
Spetsialistid nõustavad koolijuhtkonda, osalevad koostöös kooli juhtkonnaga kooli igapäevatöö ja arengu planeerimisel, teostavad uuringuid ja küsitlusi. Tugisüsteemide spetsialistid (psühholoog, sotsiaaltöötaja, logopeed, parandusõppe õpetajad) teavitavad regulaarselt kooli juhtkonda päevakorralistest probleemidest ning tehtud tööst. Iga spetsialist tegeleb ametijuhendist lähtuvalt oma töölõiguga. Juhtkond kontrollib ja koordineerib. Toimuvad direktsiooni laiendatud nõupidamised, kus on aruteluks konkreetsed teemad nt. koolivalmidus, tasemetööd, individuaalsed õpiraskused jne.

KOOSTÖÖ ÕPETAJATEGA
Spetsialistid nõustavad ja abistavad õpetajaid uute käitumisviiside ja probleemilahenduste leidmisel. Õpetajad informeerivad spetsialiste õpilaste õppeplaani nõudmiste täitmise järgimisest, õppe-kasvatustöö olukorrast klassides ja õpilaste koolikohustuste täitmisest. Spetsialistid tutvustavad õpetajatele tööplaane, vestluses selguvad lahendamist vajavad probleemid. Vajadusel aineõpetajad ja klassijuhatajad pöörduvad spetsialistide poole koolikohustuse probleemide lahendamiseks. Nad saavad kvalifitseeritud abi, nõu ning konsultatsiooni, kuidas tegutseda õpiraskustega või käitumisraskustega õpilastega. Tavaliselt lahendatakse probleemid jooksvalt töö käigus. Aineõpetajad ja spetsialistid saavad kokku konsiiliumitel, kus analüüsitakse õpilase arengut.

SPETSIALISTID 

KOOSTÖÖ SPETSIALISTIDEGA
Spetsialistid teevad omavahel koostööd, nõustavad ja konsulteerivad õpilaste ja vanematega seotud tegevuste ettevalmistamisel ja läbiviimisel. Vajadusel teostavad ühist nõustamist õpilasele ja lapsevanemale.  Tugisüsteemide spetsialistid (psühholoog, sotsiaaltöötaja, logopeed, parandusõppe õpetajad) suhtlevad omavahel tihedalt ning teevad koostööd: vahetatakse infot, kirjeldatakse probleeme ning kasutatud meetodeid, analüüsitakse meetodite tulemuslikkust. Koos otsitakse parimaid lahendusi päevakorralistele probleemidele. Spetsialistid osalevad aineõpetajate ja direktsiooni koosolekutel, kus antakse ülevaade tehtud tööst ning arutatakse parendamist vajavaid aspekte.

Tabel 1: Spetsialistide, juhtkonna ja õpetajate vaheline koostöö koolis.

2.3.2 Õpetajate hinnang koostööle spetsialistidega ja töö tulemuslikkusele

264-st vastajast 140 (53%) olid arvamusel, et spetsialistid teevad omavahel ja juhtkonna ning õpetajatega koostööd ning see on väga tulemuslik. 
63 (24%) vastajat leidis, et koostööd võiks teha rohkem ja see võiks olla tulemuslikum. 
24 (9%) vastajat mainisid, et koostööd küll tehakse, kuid see ei ole eriti tulemuslik. 
37 (14%) vastajat leidis, et koostöö kooli juhtkonna, õpetajate ja koolis töötavate spetsialistide vahel on puudulik (joonis 9).

Joonis 9: Vastajate arvamus koostööst.

Küsitluse tulemustest selgus, et vastajate arvates koordineerib spetsialistide tööd koolis ennekõike kooli juhtkond (178 vastust, 55%). Lisaks juhtkonnale nimetati ka õpetajaid (56 vastust, 18%). Vähemmainitud koordineerijatest märgiti ära  tervisenõukogu (8 vastust, 3%) ja õpiabikomisjoni esimees (29 vastust, 9%).
1% vastajatest ei teadnud, kes spetsialistide tööd koordineerib ning 7% vastajatest jättis küsimusele vastamata (joonis 10).

Joonis 10: Spetsialistide töö koordineerijad.

Küsitletud  vastajatest 186 (82%) vastas, et spetsialistid nõustavad ka juhtkonda ja õpetajaid. 15 (7%) vastajat arvas, et kui ise küsida, siis ikka nõustavad. 26 (11%) vastajat mainis, et spetsialistid ei nõusta õpetajaid.  Kokku vastas 227 inimest (joonis 11).

Joonis 11: Juhtkonna ja õpetajate arvamust nõustamisest.

Õpetajate käest küsiti lisaks ka rahulolu nõustamisteenustega.
Pakutava nõustamisega olid väga rahul 86 õpetajat (63%). Nende arvates annavad spetsialistid palju asjalikke nõuandeid, mis õpetajaid õpetamisel aitavad. 27 vastajat (20%) arvasid, et spetsialistid küll annavad nõuandeid, kuid need ei toimi praktikas. 5 kooli puhul tõid õpetajad eraldi välja spetsialistid, kelle nõuanded on olid nende meelest asjalikud ning kelle omad mitte. 

Spetsialistide töökorralduse kohta vastasid õpetajad kõige enam, et spetsialistidel on kindlad vastuvõtuajad, nad käivad õpetajatelt probleemsete laste kohta infot hankimas ning osalevad tundides. Oluline oli, et selle küsimuse juures oli vastatud mitut variant ning kõige sagedasem oli kombinatsioon eelpool nimetatud töö korralduslikest vormidest. 

43 (26%) vastaja hinnangul tegelevad spetsialistid vaid nende lastega, keda õpetajad on ise spetsialisti juurde saatnud. (joonis 12). 

Joonis 12: Spetsialistide töökorraldus

Teisisõnu, spetsialistidel on küll vastuvõtu ajad ja nad osalevad tundides saamaks infot erivajadustega laste kohta, kuid samas eelistavad nad pigem töötada nende õpilastega, keda õpetajad on spetsialisti juurde saatnud. 

Küsimusele „Kas Teie arvates on õppe- ja käitumisalane olukord koolis paranenud peale spetsialistide tööleasumist“ vastasid 123 (81%) õpetajat, et on aru saada, et õpilased on spetsialistidelt abi saanud. 10 (3%) vastajat arvas, et mitte midagi ei ole muutunud    (joonis 13).

Joonis 13: Hinnang spetsialistide töötulemustele.

Küsitluse lõpuks paluti õpetajatel üldiselt hinnata spetsialistide tööd. Kõige enam hinnati spetsialistide tööd heaks või väga heaks. 
99 (58%) õpetajat märkis, et spetsialiste oleks juurde vaja ning 18 (11%) õpetajat arvas, et olemasolevatele spetsialistidele oleks vaja täiendkoolitusi. 
27 (16%) vastajat arvasid, et spetsialistid peaksid tegema rohkem koostööd õpetajatega.
9 (5%) õpetajat avaldasid arvamust, et kogu tugisüsteem tuleks reorganiseerida.
11 (7%) vastajat arvasid, et spetsialistide tööülesanded tuleks muuta kõigile arusaadavaks
29 õpetajat 18-st (32%) koolist arvasid, et nende kooli spetsialistid on teinud väga tulemuslikku tööd muutmaks õpikeskkonda kõigile meeldivamaks. (joonis 14).

Joonis 14: Õpetajate üldine hinnang spetsialistidele.

2.4. Meetmed, mida rakendatakse koolis koolikohustuse täitmise tagamiseks

Uuringu tulemustest selgus, et Tallinna munitsipaalkoolides koolikohustuse täitmise kontrollimiseks on oluline roll kooli juhtkonnal, klassijuhatajal, õpetajatel ja spetsialistidel.  Kõigil ametikohtadel on kindel funktsioon  koolikohustuse tagamise kontrollimiseks.
Alljärgnevalt on esitatud meetmed, mida rakendatakse koolis koolikohustuste täitmise tagamiseks.
Kooli juhtkond
Direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal kontrollib puudumiste päevikute täitmist kaks korda kuus. Direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal kontrollib puudumiste kokkuvõtteid puudumiste päevikus iga õppeveerandi lõpus. Õpilastele tehakse noomitus direktori käskkirjaga.
Õpetajad
Õpetajad loovad õppimist soodustavaid tingimusi: mitmekesistavad tunde, kasutavad aktiivõppe meetodeid, viivad läbi ekskursioonitunde. Kord nädalas toimuvad igal õpetajal konsultatsioonid õpilastele. Õpilastele ja lastevanematele antakse tagasisidet. Kontrollitakse pidevalt õpilaste koolikohustuse täitmist, vajadusel teatatakse probleemidest lapsevanematele. Korraldatakse ümarlaudu õpilastele ja lastevanematele.
Klassijuhataja
Õpilasega vestleb esimesena klassijuhataja, kes võtab ühendust  lastevanematega. Edasi pöördub klassijuhataja psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi poole. Kui see tulemusi ei anna, siis korraldatakse juhtkonna koosolek. Klassijuhataja, viib õpilastega läbi arenguvestlusi, jälgib oma õpilasi, võttes erilise vaatluse alla koolikohustuse mittetäitjad, seltsimatud, tõrjutud, hooldamata, füüsilise või vaimse arengupeetusega lapsed, selgitab välja puudumiste põhjused, vajadusel kutsub vanema kooli. 
Spetsialistid
Sotsiaalpedagoog teeb kodukülastuse. Rakendatakse individuaalset õppekava ja individuaalset abi pikapäevarühmas. Tehakse koostööd õpetajate, spetsialistide, lapsevanemate ja juhtkonna vahel. Viiakse  läbi arenguvestlusi. Õpilane määratakse vajadusel täiendavale õppetööle.
Lapsevanemad
Viiakse läbi vestlused lapsevanemaga, püütakse leida kooli-kodu koostööna lahendused. 
Alaealiste komisjon ja nõustamiskomisjon
Abi saamiseks esitatakse pöördumine alaealiste komisjoni- või nõustamiskomisjoni.
Koostöö teiste institutsioonidega 
Probleemide lahendamiseks tehakse koostööd teiste noortega seotud institutsioonidega (noorsoopolitsei, lastekaitse, noorsootöötajad jt. ).
E-kool
Klassijuhataja selgitab välja iga õppepäeva lõpus puudumiste põhjused ja märgib need päevikusse ja e-Kooli. Iga veerandi lõpus kleebivad klassijuhatajad e-Koolist võetud puudumiste ja hilinemiste aruandelehed päevikutesse. 
Teised meetmed
Osaletakse erinevates noortega seotud projektides. Näiteks projektis “Ole normaalne”. 

2.5. Tallinna koolides rakendatavate tugiteenuste statistilised näitajad 

Järgnevalt on esitatud küsitlusele vastanud 51 Tallinna üldkooli ja kuue erikooli statistilised näitajad. 57 kooli moodustab 80% Tallinna munitsipaalkoolide üldarvust. Lisaks on andmebaase kasutades kaardistatud spetsialistide olemasolu kõigis Tallinna munitsipaalkoolides.

2.5.1 Puudulikud hinded, põhjuseta puudumised ja täiendav õppetöö

Poistel on puudulikke hindeid üld- ja erikoolides kõigi veerandite lõikes rohkem kui tüdrukutel. Kõige rohkem on poistel (1993 poisil) tavakoolides puudulikke hindeid 4. veerandil ja kõige vähem on puudulikke hindeid poistel (1637 poisil) 1. veerandil. Kõige rohkem on tüdrukutel (1257 tüdrukul) üldkoolides puudulikke hindeid 4. veerandil ja kõige vähem on puudulikke hindeid tüdrukutel (828 tüdrukul) 3. veerandil (joonis 15).

Joonis 15: Puuduliku hinded üldkoolides

Kõige rohkem on poistel (256 poisil) erikoolides puudulikke hindeid 4. veerandil ja kõige vähem on puudulikke hindeid poistel (208 poisil) 2. veerandil. Kõige rohkem on tüdrukutel (148 tüdrukul) erikoolides puudulikke hindeid 4. veerandil ja kõige vähem on puudulikke hindeid tüdrukutel (98 tüdrukul) 3. veerandil (joonis 16).

 Joonis 16: Puudulikud hinded erikoolides

Kõige rohkem on poistel (536 poisil) üldkoolides puudulikke hindeid tasemetöös või eksamil ühes aines ja kõige vähem on puudulikke hindeid poistel (70 poisil) kahes aines. Kõige rohkem on tüdrukutel (217 tüdrukul) üldkoolides puudulikke hindeid ühes aines ja kõige vähem on puudulikke hindeid tüdrukutel (19 tüdrukul) kolmes aines (joonis 17).

Joonis 17: Puudulikud hinded tasemetöös või eksamil üldkoolides

Kõige rohkem on poistel (69 poisil) erikoolides puudulikke hindeid ühes aines ja kõige vähem on puudulikke hindeid poistel (5 poisil) kolmes aines. Kõige rohkem on tüdrukutel (26 tüdrukul) erikoolides puudulikke hindeid ühes aines ja kõige vähem on puudulikke hindeid tüdrukutel (2 tüdrukul) kolmes aines. Erikoolides on tüdrukutel (9 tüdrukul) kahes aines puudulikke hindeid rohkem kui poistel (8 aines) (joonis 18). 

 Joonis 18: Puudulikud hinded tasemetöös või eksamil erikoolides

Kõige rohkem on poisid põhjuseta puudunud üldkoolides üksikuid tunde (1945) ja üksikuid päevi (1826). Kõige vähem on poisid põhjuseta puudunud ühe veerandi (22) ja ühe kuu (75).  Tüdrukud on kõige rohkem põhjuseta puudunud üksikuid tunde (821) ja üksikuid päevi (646).  Kõige vähem on tüdrukud põhjuseta puudunud pidevalt (44) ja terve ühe veerandi (44) (joonis 19).

Joonis 19: Põhjuseta puudujate arv üldkoolides

Kõige rohkem on poisid põhjuseta puudunud erikoolides üksikuid tunde (216) ja üksikuid päevi (202). Kõige vähem on poisid põhjuseta puudunud ühe veerandi (3) ja ühe kuu (8).  Tüdrukud on kõige rohkem põhjuseta puudunud üksikuid tunde (91) ja üksikuid päevi (71)  ja kõige vähem on tüdrukud põhjuseta puudunud pidevalt (5) (joonis 20). 

Joonis 20: Põhjuseta puudujate arv erikoolides

Täiendavale õppetööle on üldkoolides kõige enam jäänud poisid (307 poissi) ühes aines. Poisid on jäänud sageli täiendavale õppetööle ka kolmes aines (248 poissi). Kõige vähem on poisid jäänud täiendavale õppetööle rohkemas kui kolmes aines (98 poissi). Tüdrukud  on kõige enam jäänud täiendavale õppetööle rohkemas kui kolmes aines (100 tüdrukut) ja ühes aines (99 tüdrukut). Kõige vähem on tüdrukud jäänud täiendavale õppetööle kolmes aines (13 tüdrukut) (joonis 21). 

Joonis 21: Täiendav õppetöö üldkoolides

Täiendavale õppetööle on erikoolides kõige enam jäänud poisid (42 poissi) ühes aines. Poisid on jäänud sageli täiendavale õppetööle ka kolmes aines (35 poissi). Kõige vähem on poisid jäänud täiendavale õppetööle rohkemas kui kolmes aines (9 poissi). Tüdrukud  on kõige enam jäänud täiendavale õppetööle ühes aines (12 tüdrukut). Kõige vähem on tüdrukud jäänud täiendavale õppetööle rohkemas kui kolmes aines (6 tüdrukut). Ükski tüdruk ei ole jäänud täiendavale õppetööle kolmes aines (joonis 22).

 Joonis 22: Täiendav õppetöö erikoolides
2.5.2. Tugiteenuste töötajad Tallinna koolides 2006/2007 õppeaastal

Tugiteenustest pakuti 2006/2007 õppeaastal kõige rohkem võimalust osaleda huviringides. Ringijuht töötas 65 koolis ja huvijuht 54 koolis, pikapäevarühma teenust pakuti 57 koolis. Spetsialistidest töötasid uuringu läbiviimise ajal logopeedid 47 koolis, psühholoogid 47 koolis, parandusõppe õpetaja või eripedagoog oli 29 koolis ja sotsiaalpedagoog või sotsiaaltöötaja 31 koolis. Abiõpetaja töötas vaid 5 koolis (joonis 23).

Joonis 23: Tugiteenuste osutajate olemasolu Tallinna üldhariduskoolides  

2.5.3 Tugiteenuste saajad 2006/2007 õppeaastal 

Pikapäevarühm
Üldkoolide õpilased osalevad pikapäevarühmas kõige rohkem 1. klassis (720 poissi ja 650 tüdrukut). 9. klassis ei osale ükski poiss ega tüdruk pikapäevarühmas ning kõige vähem osaleb pikapäevarühmas poisse (20) ja tüdrukuid (18) 8. klassis (joonis 24).
 
Joonis 24: Üldkoolide õpilaste osalemine pikapäevarühmas.

Kõige rohkem erikoolides õppivatest poistest osaleb pikapäevarühmas 1. klassis (52) ja 4. klassis (31). Kõige vähem poisse osaleb 8.klassis (9). Kõige rohkem erikoolides õppivatest tüdrukutest õpib 7. klassis (17) ning kõige vähem 6. klassi (7) ja 8. klassis (9) (Joonis 25).

Joonis 25: Erikoolide õpilaste osalemine pikapäevarühmas.

Individuaalne õppekava
Individuaalset õppekava rakendatakse koolides suhteliselt vähe, kuid mainida võib, et poisid on kõigis üldkooli klassides õppinud individuaalse õppekava alusel rohkem kui tüdrukud. Kõige rohkem on poisid individuaalse õppekava alusel õppinud 1. klassis (18), 2. klassis (17) ja 8. klassis (17). Kõige vähem on poisid individuaalse õppekava alusel õppinud 3. klassis (2).  Tüdrukud on kõige rohkem üldkooli klassides õppinud 8 .klassis (16) ja 9. klassis (9). Kõige vähem on tüdrukud individuaalse õppekava alusel õppinud 3. klassis (1) ja 6. klassis (1) (joonis 26).

Joonis 26: Individuaalse õppekava alusel õppivad õpilased üldkoolides

Arvestades erikoolide arvu üldkoolidega võrreldes rakendatakse seal individuaalset õppekava tunduvalt rohkem. Sarnaselt üldkooliga on poisid kõigis erikooli klassides õppinud individuaalse õppekava alusel rohkem kui tüdrukud. Kõige rohkem on poisid individuaalse õppekava alusel õppinud 1. klassis (35) ja 2. klassis (34). Kõige vähem on poisid individuaalse õppekava alusel õppinud 3.klassis (7) ja 7. klassis (7).  Tüdrukud on kõige rohkem üldkooli klassides õppinud 2. klassis (20) ja 1. klassis (16). Kõige vähem on tüdrukud individuaalse õppekava alusel õppinud 3. klassis (2) ja 4. klassis (3). Ükski tüdruk ei ole õppinud erikooli 6. klassis individuaalse õppekava alusel (joonis 27).

Joonis 27: Individuaalse õppekava alusel õppivad õpilased erikoolides

Logopeediline abi
Üldkoolide õpilastest on logopeed tegelenud  kõige rohkem 8. klassi (612), 9. klassi (604) ja 1. klassi (518) poistega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 6. klassi (84) ja 3. klassi (126) poistega. Kõige rohkem on logopeed tegelenud 5. klassi (280) ja 9. klassi (281) tüdrukutega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 4. klassi (42) ja 6. klassi (56) tüdrukutega (joonis 28).

Joonis 28: Üldkoolide õpilaste logopeediline teenindamine

Erikoolide õpilastest on logopeed kõige enam tegelenud 9. klassi (186) ja 7. klassi (134) poistega ning kõige vähem 1. klassi (31) ja 5. klassi (30) poistega. 2. klassi ja 3. klassi õpilastega ei ole erikoolides logopeed tegelenud.  Erikoolide õpilastest on logopeed kõige enam tegelenud 9. klassi (155) ja 8. klassi (132) tüdrukutega ning kõige vähem on logopeed tegelenud 4. klassi (31), 5. klassi (32) ja 6. klassi (33) tüdrukutega (joonis 29). 

Joonis 29: Erikoolide õpilaste logopeediline teenindamine

Parandusõpe ja eripedagoogiline abi

Üldkoolide õpilastest on parandusõppes osalenud kõige enam 4. klassi poisse (1204) ja kõige vähem 7. klassi (312), 8. klassi (311) ja 9. klassi (315) poisse. 1. klassi õpilased ei ole osalenud parandusõppes. Parandusõppes on osalenud üldkoolide tüdrukud kõige enam 4. klassist  (615) ja kõige vähem 2. klassist (98) , 5. klassist (87) ja 9. klassist (187) (joonis 30).

Joonis 30: Üldkoolide õpilaste osalemine parandusõppes

Erikoolide õpilastest on parandusõppes osalenud kõige enam 8. klassi poisse (1745) ja kõige vähem 4. klassi (153) ja 5. klassi (157) poisse. 1. klassi õpilased ei ole osalenud parandusõppes ning tüdrukud ei ole osalenud parandusõppes ka 2. , 3. ja 4. klassis. Parandusõppes on osalenud erikoolide tüdrukud kõige enam 8. klassist  (816) ja kõige vähem 5. klassist (156)  ja 6. klassist (158) (joonis 31).

Joonis 31: Üldkoolide õpilaste osalemine parandusõppes

Psühholoogiline abi
Üldkoolide õpilastest on psühholoog tegelenud  kõige rohkem 4. klassi (623) ja 2. klassi (543) poistega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 8. klassi (156) ja 1. klassi (202) poistega. Kõige rohkem on logopeed tegelenud 3. klassi (309) tüdrukutega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 1. klassi (49), 4. klassi (58) ja 9. klassi (47) tüdrukutega. Psühholoog ei ole tegelenud 8. klassi tüdrukutega (joonis 32).

Joonis 32: Üldkoolide õpilaste psühholoogiline teenindamine.

Erikoolide õpilastest on psühholoog tegelenud  kõige rohkem 8. klassi (248) poistega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 1. klassi (48) ja 3. klassi (51) poistega. Kõige rohkem on logopeed tegelenud 9. klassi (126) tüdrukutega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 1. klassi (16) ja 3. klassi (15) tüdrukutega (joonis 33).

Joonis 33: Erikoolide õpilaste psühholoogiline teenindamine.

Sotsiaalpedagoogiline abi
Üldkoolide õpilastest on sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja tegelenud  kõige rohkem 9. klassi (658)  ja 8. klassi (652) poistega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 1. klassi 123) ja 3. klassi (156) poistega. Kõige rohkem on logopeed tegelenud 8. klassi (412) ja 9. klassi (245) tüdrukutega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 2. klassi (56), 3. klassi (73) ja 1. klassi (78) tüdrukutega. Sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja on tegelenud kõigis tavakooli klassides poistega rohkem kui tüdrukutega  (joonis 34).

Joonis 34: Üldkoolide õpilased, kellega tegeleb sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja

Erikoolide õpilastest on sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja tegelenud  kõige rohkem 9. klassi (611)  ja 1. klassi (598) poistega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 2. klassi (97) ja 1. klassi (106) poistega. Kõige rohkem on logopeed tegelenud 8. klassi (387) ja 9. klassi (201) tüdrukutega. Kõige vähem on logopeed tegelenud 3. klassi (64) ja 1. klassi (75) tüdrukutega. Sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja on tegelenud kõigis erikooli klassides poistega rohkem kui tüdrukutega  (Joonis 35).

Joonis 35: Erikoolide õpilased, kellega tegeleb sotsiaalpedagoog/sotsiaaltöötaja
Kokkuvõte

Kõikides uuringus osalenud koolides pakutakse vähemal või suuremal hulgal tugiteenuseid. Pakutavate tugiteenuste valik sõltub koolis õppivate (erivajadustega) õpilaste vajadustest. Tugiteenuste süsteem tervikuna Tallinna koolides ei ole veel piisavalt efektiivne ning selleks, et see vastaks kaasaja nõuetele ning pakuks õppimisvõimalusi õpilastele nende individuaalsetest vajadustest ja võimetest lähtuvalt, on vaja teenuseid järjepidevalt arendada ning pakutav süsteemseks muuta.
Kui koolis rakendatud tugiteenused ei ole osutunud tulemuslikuks, analüüsivad koolide juhid, õpetajad ja spetsialistid koostöös olemasolevat olukorda. Analüüsi tulemused on aluseks kooli õppenõukogule õpilase nõustamiskomisjoni suunamiseks. Nõustamiskomisjoni soovituste alusel jätkub eriõpetuse ja tugiteenuste rakendamine kas üld- või eriklassi või vastava spetsiaalsusega erikooli tingimustes. Lähtuvalt hariduslike erivajaduste spetsiifikast on oluline, et kool kindlustab õpilastele võimetekohase õpetuse. 
Klassi- või aineõpetajad jälgivad laste individuaalset toimetulekut õppesituatsioonis. Pidevalt jälgitakse koolis laste (sh erivajadustega laste) arengut/toimetulekut ning vajadusel pakutakse individuaalset õpet ja osutatakse tugiteenust. 
Õpilase jälgimine ja individuaalse arengu toetamine on pidev protsess. Võimetekohast õpetust saab korraldada lähtudes õpitegevuse ja käitumise tugevatest ja arendamist vajavatest külgedest. 
Arvesse võetakse ka lapsevanema  ja õpilase arvamused ning fikseeritakse osapoolte vahel kokkulepe konkreetseteks arendavateks tegevusteks.
Lapse individuaalse arengu toetamise võimalusteks koolis on:
•	õppetöö diferentseerimine/modifitseerimine, individualiseerimine klassi tasandil; 
•	lapse tunniväline  individuaalne abistamine  (järeleaitamine, konsultatsioonid) klassi- või aineõpetajate poolt;  
•	koostöö lapsevanemaga, lapsevanema pedagoogiline juhendamine;
•	võimetekohase huvitegevuse soovitamine jm.
Hariduslike erivajaduste  väljaselgitamiseks kasutatakse:
•	pedagoogilis-psühholoogilist hindamist;
•	erinevates tingimustes lapse käitumise korduvat ja täpsemat vaatlust;
•	last ja tema kasvukeskkonda puudutava lisateabe koondamist;
•	lapse meditsiinilisi uuringuid jne.
Pedagoogilis-psühholoogilise uuringu tulemustest teevad õpetajad ja teised kooli spetsialistid kokkuvõtte õpilase tugevatest ja arendamist vajavatest külgedest ning annavad soovitused edaspidiseks pedagoogiliseks tööks ja tugiteenuste rakendamiseks. Kokkuvõttes peab kajastuma õpilase hariduslike erivajaduste olemus, millest lähtutakse edasise arendustegevuse planeerimisel.  Tulemustest teavitatakse  ka lapsevanemat.
Tugiteenuste rakendamise vajadus fikseeritakse õppenõukogu otsuse ja direktori käskkirjaga ning kooskõlastatakse lapsevanemaga.
Tallinna koolides rakendatavateks tugiteenusteks on: 
•	logopeediline abi; 
•	psühholoogiline abi; 
•	sotsiaalpedagoogiline abi; 
•	parandusõpe; 
•	tasemeõpe;
•	individuaalne õppekava, ainekava; 
•	kasvatusraskustega õpilaste klass; 
•	pikapäevarühm; 
•	huvitegevus jne.
Tugiteenuse rakendamise tulemuslikkuse kohta koostavad kõik hariduslike erivajadustega õpilasega tegelenud õpetajad ja spetsialistid  vähemalt kord õppeaastas õpilase (aine)alase toimetuleku kirjelduse ja esitavad omapoolsed soovitused.
Lähtuvalt eelnevast kavandatakse edasised  tegevused: tugiteenuste lõpetamine, tugiteenuse jätkamine samal või tõhustatud viisil, täiendavate uuringute teostamine, tugiteenuste vahetamine või muu teenuse lisamine, ettepanek nõustamiskomisjoni suunamiseks vm. 
Küsitluse tulemused näitasid, et kõige enam vajatakse juurde Tallinna üldhariduskoolides sotsiaalpedagooge ja psühholooge. Samuti on koolides suur vajadus abiõpetajate järele. Küsitlustes mainiti, et olemasolevad spetsialistid peaksid tegema rohkem meeskonnatööd. 
Statistilisi näitajaid analüüsides võib teha järelduse – tugiteenuste kättesaadavus erinevatel kooliastmetel on erinev. Enamasti toetatakse I kooliastme õpilasi ja tegeletakse väljendunud probleemidega III kooliastmes. Uuringu tulemused näitasid, et praeguses koolisüsteemis on kriitiline periood II kooliaste (4. – 6. klass), kus tugiteenuseid rakendatakse vähem. Just sellises vanuses lapsi peaks tulevikus rohkem toetama, tegema ennetustööd ja rakendama erinevaid tugiteenuseid. 
Uuringu tulemused näitasid samuti, et paljudel juhtudel ei järgne puudulikule veerandihindele kohest tugiteenuse rakendamist. Tulemuseks on puudujäägid omandatavas, saamatusetunne ja õpimotivatsiooni langus, mis võib omakorda viia klassikursuse kordamiseni ja koolikohustuse mittetäitmiseni. 

Lisa 1

PROJEKTI KOOLITUGI KÜSITLUS ÕPETAJATELE

Lugupeetud õpetaja

Palume Teil leida aega ja vastata käesolevale küsimustikule, mis on osa Tallinna Haridusameti poolt korraldatavast projektist „Koolitugi“ ning puudutab erispetsialistide töövaldkonda Teie koolis. 
Küsimustikus sisalduvaid andmeid ei seota vastaja isikuga vaid kasutatakse üldiste järelduste tegemiseks.
Peale vastamist sulgege küsimustik kaasasolevasse ümbrikusse.

1. Kas Teie koolis töötab logopeed?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 3. küsimuse juurde	

2. Millised on Teie arvates logopeedi tööülesanded Teie koolis?

...........................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................
3. Kas Teie koolis töötab sotsiaalpedagoog?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 5. küsimuse juurde	

4. Millised on Teie arvates sotsiaalpedagoogi ülesanded Teie koolis?

............................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................
5. Kas Teie koolis töötab sotsiaaltöötaja?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 7. küsimuse juurde	

6. Millised on Teie arvates sotsiaaltöötaja ülesanded Teie koolis?

............................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................

7. Kas Teie koolis töötab parandusõppe õpetaja?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 9. küsimuse juurde	

8. Millised on Teie arvates parandusõppe õpetaja ülesanded Teie koolis?

............................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................

9. Kas Teie koolis töötab eripedagoog?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 11. küsimuse juurde	

10. Millised on Teie arvates eripedagoogi ülesanded Teie koolis?

................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................ ……………………………………..

11. Kas Teie koolis töötab psühholoog?
Jah	1	
Ei	Liigu edasi 13. küsimuse juurde	

12. Millised on Teie arvates psühholoogi ülesanded Teie koolis?

............................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................

Järgnevatele küsimustele palun märkida KÕIK Teie arvates sobivad variandid.

13. Kas Teie koolis töötavad spetsialistid on Teie arvates oma valdkonnas pädevad?

Jah	1	
Ei	2	
Ma arvan, et nad saavad oma tööülesannetega hakkama	3	
Ma arvan, et nad vajaksid veel täiendavaid oskusi	4	

14. Kas spetsialistid teevad omavahel piisavalt koostööd?

Koostööd tehakse, kuid tulemuslikkust ei ole	1	
Koostööd tehakse ja see on väga tulemuslik	2	
Koostöö on puudulik	3	

Muu..................................................................................
	4	

15. Kes koordineerib spetsialistide tööd?

...............................................................................................................................................................

16.Kas Teie kooli spetsialistid nõustavad ka õpetajaid?

Jah 	1	
Ei	2 Liigu edasi 18. küsimuse juurde	

Muu......................................................
	3	

17. Kuidas hindate spetsialistide poolt pakutava nõustamise asjakohasust?

Saan spetsialistidelt palju asjalikke nõuandeid, mis mind õpetamisel aitavad.	1	
Nõustamine on asjalik, kuid ebapiisav	2	
Võiks arvata, et spetsialistid ei oma nõustamiseks piisavalt oskusi	3	
Spetsialistide nõuanded ei toimi praktikas	4	
Minu arvates on nõuanded ebaasjakohased	5	

Muu..............................................................................................
	6	

18. Kuidas on korraldatud spetsialistide töö?

Spetsialistidel on kindlad vastuvõtuajad	1	
Spetsialistid osalevad tundides	2	
Spetsialistidega saab ühendust vaid telefoni või e-maili teel	3	
Spetsialistid käivad õpetajatelt infot hankimas/küsimas (kellel on õpi- või käitumisrasku-sed ? jne)	4	
Spetsialistide töökorraldus on mõistmatu	5	
Spetsialistid tegelevad vaid nende õpilastega, keda õpetajad ise on spetsialistile saatnud	6 	
Spetsialistid tegutsevad standardiseeritud korralduste alusel, mis ei vasta meie kooli õpilaste ega õpetajate vajadustele	7	

Muu........................................................................................................	8	

19. Kas Teie arvates on õppe- ja käitumisalane olukord Teie koolis paranenud peale spetsialistide tööleasumist?

On aru saada, et õpilased on saanud spetsialistidelt abi 	1	
Olukord on veel keerulisemaks muutunud	2	
Midagi ei ole muutunud paremuse poole	3	

Muu................................................................................................	4	

20. Kokkuvõtteks: Kuidas hindate oma kooli spetsialistide tööd üldiselt?

Väga hea	1	
Hea	2	
Ei ole tulemuslik	3	
Spetsialistide tööülesanded tuleb muuta kõigile arusaadavaks	4	
Spetsialistid vajaksid rohkem täiendkoolitusi	5	
Spetsialiste oleks juurde vaja	6	
Meil on liiga palju erinevaid spetsialiste	7	
Kogu tugisüsteem tuleks reorganiseerida	8	
Spetsialistid peaksid tegema rohkem koostööd õpetajatega	9	
Spetsialistide nõuanded ei toimi reaalses õpetajatöös	10	
On aru saada, et spetsialistid ei soovi/ei oska tegeleda keeruliste õpilastega/juhtumitega	11	
Meie kooli spetsialistid on teinud väga tulemuslikku tööd muutmaks õppekeskkonda kõigile meeldivamaks	12	

21. Ettepanekud
............................................................................................................................................................... 
Täname Teid, et leidsite aega küsimustikule vastata!

Lisa 2

KÜSIMUSTIK KOOLI JUHTKONNALE
SPETSIALISTIDE KOHUSTUSED, KOOSTÖÖ, MEETMED KOOLIKOHUSTUSE TÄITMISE TAGAMISEKS	
 	 	
Kool:	 	
Täitja nimi ja amet:	 	
kuupäev:	 	
 	 	
SPETSIALIST	Kohustused	
 	 	
LOGOPEED	 	
PARANDUSÕPPE ÕPETAJA ERIPEDAGOOG	 	
SOTSIAALPEDAGOOG SOTSIAALTÖÖTAJA	 	
PSÜHHOLOOG	 	
HUVIJUHT	 	
ABIÕPETAJA	 	
KLASSIJUHATAJA	 	

Kirjeldage kuidas toimub teie koolis koostöö juhtkonna ja spetsialistide vahel	 	
Kirjeldage kuidas toimub teie koolis koostöö spetsialistide vahel	 	
Kirjeldage kuidas toimub teie koolis koostöö õpetajate ja spetsialistide vahel	 	
 	 	
Kirjeldage meetmeid, mida kasutatakse teie koolis koolikohustuse täitmise tagamiseks	 	

Lisa 3

PROJEKTI KOOLITUGI KÜSITLUS ERISPETSIALISTIDELE 	
	
Kool:	
Täitja nimi ja amet:	
Ettevalmistus (lõpetatud haridusasutus, eriala, lõpetamise aasta):	
	
Täitmise kuupäev:	
	
Millised peaks olema teie arvates järgmiste erispetsialistide kohustused koolis?	
LOGOPEED	
PARANDUSÕPPE ÕPETJA/ERIPEDAGOOG	
SOTSIAALPEDAGOOG/SOTSIAALTÖÖTAJA	
PSÜHHOLOOG	
ABIÕPETAJA	
KLASSIJUHATAJA	

Kuidas te teete koostööd lapsevanemate, õpetajate, teiste spetsialistide ja juhtkonnaga?